Hlavná strana
Fond na podporu umenia nenesie žiadnu zodpovednosť za úplnosť, správnosť a pravdivosť, ako ani za legalitu údajov uvedených v tejto časti webového portálu FPU. Všetky zverejnené informácie, v textovej, hypertextovej alebo obrazovej forme sú výlučnou zodpovednosťou prijímateľa finančných prostriedkov poskytnutých Fondom na podporu umenia, ktorý preberá zodpovednosť za zverejnené informácie súhlasom s podmienkami FPU a samotným zverejnením informácií na webovom portáli FPU.
V prípade zistenia, že boli prijímateľom finančnej podpory poskytnutej Fondom na podporu umenia zverejnené nevhodné alebo hanlivé informácie, ktoré sú v rozpore s pravidlami FPU, morálkou a etiketou, Fond na podporu umenia má právo takéto informácie okamžite odstrániť z tejto časti webového sídla. Nevhodný obsah zverejnených príspevkom môžete nahlásiť na e-mailovej adrese propagacia@fpu.sk.
Múzeum mesta, ktoré nestihlo svoje dejiny
![](https://podpora.fpu.sk/propagations/16899/24875.jpg)
„Archeológia nám vykopala Veľkomoravskú ríšu, odkryla nám
našu otčinu, ktorú kedysi malému národu nežičlivá histografia vyhlasovala za
pohraničný hvozd, do ktorého sa slovenský ľud, naši predkovia iba vlúdili,
infiltrovali sa. Archeológia vykopala veky, rehabilitovala legendy, mýty,
posvätné texty, večnosť kultúr. Etnológia objavila primitívne kultúry, ktoré
uchovávajú stav ľudstva, o ktorom by sme ináč iba tušili.
Chápeme sa iba v súvislostiach. Čím širšie sú tieto
súvislosti, tým hlbšie sa chápeme, tým naše sebavedomie, najmä sebavedomie
malých národov je istejšie, vyzbrojenejšie, tým je i chápavejšie a znášanlivejšie,
naozaj všeľudskejšie.
A v týchto rozširujúcich sa súvislostiach
chápeme aj zjavy, ktoré sme nevideli, nechceli vidieť, alebo sme ich popierali,
odkazovali do oblasti povier, bájí, ilúzií. Kultúra je pamäťou. Hľadaným,
nachodeným východiskom, či umelým, či fiktívnym východiskom. Ale východiskom, i
keď umelým, nevyhnutným , aby človek, odprírodňujúci sa tvor s vedomím či
svedomím, nezošalel.
Opakujem: Chápeme sa iba v súvislostiach. Človek si
v kultúre vytvára, udržiava, oživuje pamäť, svoju nadosobnú pamäť, pamäť
ľudského poznania.“
Dominik Tatarka, 1969
Keď umelec Fred Wilson v roku 1992 zasiahol
v Marylandskom múzeu v USA do stálej expozície, jednoduchým
preskupením zbierkových predmetov pozmenil rámec nahliadania na múzeum ako na neutrálne
či objektívne prostredie. Pod sklenenú vitrínu s nápisom Metal Work 1973-1980
vtedy umiestnil strieborný riad z 19. storočia a železné okovy
otrokov. Dve histórie dvoch odlišných predmetov z rôznych častí múzea sa
opäť spojili, aby začali rozprávať jeden príbeh jednej domácnosti.
Výstava Múzeum mesta, ktoré nestihlo svoje dejiny prináša
tému múzea ako fenoménu spojeného so zbieraním, katalogizovaním
a vystavovaním. Ústredný motív čerpá predovšetkým z genia loci mesta
Martin, obsiahnutého v množstve zbierkových fondov a expozícií rôznorodého
zamerania na jeho území. Otvára sa tým tiež téma skúmajúca efekt múzea z odvrátenej
strany: ako systému selekcie toho, čo sa do múzea nedostalo, čo sa nestalo
súčasťou výstavnej expozície alebo toho, čo sa nestihlo stať múzeom.
Priestor tak dostávajú aj nenápadné témy miznúce často pod vrstvou
veľkých dejín, folklórnych mýtov či kultov osobností. Stávajú sa súčasťou
nových fiktívnych muzeálnych expozícií v prostredí galérie, ťažiacich
nielen z miestnych archívov, ale aj príbehov, na prvý pohľad banálnych
vecí, ktoré nás dennodenne obklopujú. Múzeum uprostred galerijného priestoru nechápeme
ako naplnenie zámerov etnografického, antropologického či umelecko-historického
bádania. Ide predovšetkým o využívanie a reflexiu stratégií múzeí a
galérií autormi a autorkami, ktorí pre jednotlivé artefakty vytvárajú nové
prostredia a interpretácie. Tradičné rozdelenie rolí kurátora/kurátorky
a umelkyne/umelca sa v prípade tvorby múzea ako média stáva nejasným a umiestnenie
obrazu na stenu rovnako dôležitým gestom ako autorské gesto na obraze.
Výstava autorských konceptov v podobe vysunutých muzeálnych
expozícií, slobodných ostrovov, nezávislých výstavných priestorov sa prirodzene
pohráva aj s kúzlom mystifikácie, momentom prekvapenia či humoru. Pracuje so
špekulatívnymi verziami múzeí za účelom skúmania efektov obsiahnutých v samotnej
architektúre múzea: skle, dioráme, vitríne alebo podstavci. Rozpráva o ich
vplyve, moci či spektakulárnom význame.
Turčianska galéria v Martine
Celkový rozpočet:
7 700,00 €
Výška podpory:
6 000,00 €